Adaptabilný model nákladov na prepojenie

Manuál pre stanovenie vstupných údajov a predpokladov pre model 
FL LRAIC pre Telekomunikačný úrad Slovenskej republiky

Bratislava 18.máj 2010

Následující manuál poskytuje rychlou a detailní orientaci nutnou pro stanovení vstupních údajů a jednoznačné vymezení předpokladů pro adaptabilní ekonomický model FL LRAIC, odvozený pro potřeby Telekomunikačního úřadu Slovenské republiky.

První část  manuálu stručně popisuje model a teoretická východiska na nichž je postaven.

Druhá část manuálu obsahuje kompletní seznam všech vstupních údajů a předpokladů, řazených v pořadí a v souborech shodných s jednotlivými listy tabulek modelu .

I.	Adaptabilný model nákladov na prepojenie

Adaptabilní model nákladů na propojení je vytvořen ke kalkulování nákladů, které jsou příčinně  spojeny s terminací v síti operátora určeného jako operátor s rozhodující tržní silou  (dále jen SMP) na trhu terminace v pevné komutované síti. 

Model propočítává náklady na propojení včetně přiměřeného zisku, který je stanoven v úrovni WACC ( vážená průměrná cena kapitálu). Tyto náklady jsou pro NRA důležitým nástrojem pro stanovení ceny za propojení.  Model nepočítá náklady na tzv. „acces deficit“ – viz níže.

1.	Koncept LRIC a modely Bottom –up a Top-down 

Model patří do skupiny modelů LRIC (FL LRAIC). LRIC je označení pro koncept, který modeluje náklady na propojení na tzv. increment (přírůstek) za celou dobu životnosti příslušného aktiva. Existují dva přístupy k modelování těchto nákladů : top-down přístup, který vychází z ekonomických informací SMP operátora a proto je užíván častěji SMP operátory a bottom-up přístup, který inženýrským způsobem modeluje relevantní prvky sítě, je více nezávislý na informacích SMP operátora a proto je užíván národními regulátory. . Oba dva modely lze s úspěchem kombinovat, přičemž model bottom-up je „silnější ve stanovování investičních nákladů a model top –down ve stanovování nákladů provozních. Adaptabilní model nákladů na propojení je modelem bottom-up.

2.	Koncept přírůstku ( incrementu)

•	Přístupová a přenosová síť

Model je postaven na zásadě, že propojovaný provoz z jiné sítě, zakončovaný v síti SMP operátora ovlivňuje nákladově pouze ty  prvky sítě, které jsou  citlivé na provoz a dimenzují se podle provozu. Přístupová, nebo též místní síť, je v zásadě povozně necitlivá a model s ní pouvažuje. Přesněji řečeno neuvažuje s těmi jejími komponenty, které jsou provozně necitlivé, tedy s účastnickým vedením od koncového bodu do místní ústředny, nebo koncentrátoru a s zákaznickými kartami . Náklady na tyto prvky jsou v případě balancovaných cen hrazeny ve formě měsíčního pronájmu. V případě nevybalancovaných cen, model tuto skutečnost neodráží. V souladu s doporučeními Evropské unie je na rozhodnutí NRA, zda do cen za propojení zahrne tzv. „acces deficit“ jako samostatnou položku připočtenou k cenám, které jsou stanoveny na základě nákladů propočtených modelem. 

Přenosová síť je dimenzovaná na předpokládaný provoz a tak objem provozu ( v HPH) přímo ovlivňuje náklady sítě, jinými slovy přenosová síť je provozně citlivá (traffic sensitive). Náklady na přenosovou síť jsou proto hrazeny výnosy z provozu ( zatímco náklady na přístupovou síť výnosy z pronájmu účastnické linky) a provoz představuje základní nákladový činitel

•	Definice přírůstku

Pro pochopení modelu představuje definice přírůstku klíčový bod. Model je navrhnut tak, že  přírůstek je vztažen k celé přenosové síti  zajišťující služby PSTN a služby  pronájmu okruhů. Tzn. že jednotkové dlouhodobé přírůstkové průměrné náklady v sobě zahrnují veškeré náklady infrastruktury a část nákladů elektronických zařízení a tyto náklady jsou potom alokovány na jednotlivé služby formující přírůstek, včetně služeb pronájmu okruhů. Tento přístup je vestavěn do modelu jako základní (default).

Model však umožňuje i jiný přístup  definování přírůstku:
•	NRA může rozhodnout, že náklady  na existující přenosovou  síť nebudou uvažovány a budou uvažovány pouze náklady na „rozšíření a obnovu“ kapacity. V tom případě budou dlouhodobé přírůstkové náklady podstatně nižší, protože nebudou uvažovat  s náklady současné infrastruktury a částečně ani s náklady na elektronická zařízení
•	NRA může také předpokládat, že veškeré náklady přenosové sítě jsou vtaženy ke službám PSTN V takovém případě budou přírůstkové náklady vyšší než základní, protože v základním modelu se náklady na infrastrukturu sdílí se službou pronájmu okruhů

•	Model v sobě zahrnuje tradiční služby PSTN jako je telefonní služba včetně faxu a datových služeb provozovaných v hovorovém frekvenčním pásmu a dále služby pronájmu okruhů. Problematika vytáčeného ( úzkopásmového)  Internetu je vyřešena tak, že Internetový provoz je jedním ze vstupních údajů do modelu. Model nekalkuluje s širokopásmovým přenosem dat (v nadhovorovém pásmu) (ADSL), a s ATM sítěmi, není proto použitelný pro propočet nákladů na propojení širokopásmových služeb.

•	Způsob zahrnutí služeb pronájmu okruhů. Základem pro stanovení podílu nákladů jednotlivých prvků (komutačních, přenosových, infrastrukturních) na určitou službu je správné jejich přiřazení této službě. K tomu slouží tzv. „faktory použití“ (routing factors). Ty určují, jakou částí se podílí na určité službě ( např. místní hovory) koncentrátory, místní ústředny event. transitní ) tandemové) ústředny, přenosové úseky mezi koncentrátory a místními ústřednami, event. transitními ústředny a příslušné úseky infrastruktury. U služby pronájmu okruhů je situace jiná. Jde v podstatě o „end to end“  spojení, a „faktory použití“ tak postrádají původní smysl. Jejich použití je v případě  služby pronájmu okruhů zástupné. Tak např. pro krátké pronajaté okruhy v akčním rádiu místní ústředny  se použije „faktor použití“ obdobně jako pro místní hovory, pro delší pronajaté okruhy „faktor použití“ jako pro meziměstské hovory. Faktory použití v případě pronájmu okruhů plní úlohu distributora celkové kapacity pronájmu okruhů podle délky okruhů (blíže viz část II, u jednotlivých vstupních položek).

3.	Další aspekty modelu
  
•	Dlouhodobost  

Dlouhodobé je v pojetí modelu takové období v němž budou všechny náklady  vybudování ( rozšíření, zúžení) kapacity sítě umořeny. Každá dílčí investice vyvolaná kterýmkoliv bodem propojení, jakákoliv dílčí investice do sítě a zařízení nutná k zajištění propojovaného provozu je modleme zachycena a přidána k nákladům krátkodobým ( ročním, provozním) a poměřena pomocí anuizačních metod. Model měří  budoucí náklady ( forward looking), přičemž se předpokládá, že jde o náklady využité efektivně při  optimálně navržené technologii.  Z toho vyplývá, že při ocenění nákladů prvků sítě je nutno vycházet se současné cenové úrovně, nikoliv z cen historických.

•	Moderní technologické ekvivalenty (MAE)

•	SDH přenosová technologie, viz obrázek
•	Komutační prvky
•	Koncentrátor (RCU)
•	Místní ústředna (LS)
•	Tandemová (tranzitní) ústředna (TS)

•	Přenosové prvky:
•	Koncentrátor (RCU) –místní ústředna (LS)
•	Místní ústředna (LS)- tranzistní (tandemová) ústředna (TS)
•	Tandemová ústředna- tandemová ústředna (TS-TS)

•	Optické kabely

Změna: V adaptabilním modelu nákladů je uvažován jednodušší typ koncentrátoru, než s jakým uvažuje všeobecný EER model. Všeobecný EER model uvažuje RCU ( remote concentrator unit) jako jednodušší digitální ústřednu, s vlastním procesorem (podřízeným HOSTu) a vlastním spojovacím polem. V síti ST se tento typ koncentrátoru nevyskytuje. Proto jako MAE je použit jednodušší, „pasívní“ typ koncentrátoru, bez vlastního procesu a spojovacího pole. Z těchto důvodů se hodnoty za příslušné nákladové drivery ( procesor a spojovací pole) u komutačního prvku RCU nevyplňují .

4.	Struktura modelu

•	Vstupní data jsou tabelována na čtyřech  samostatných listech. Společně s manuálem na jejich vyplnění představují snadno pochopitelné a uživatelsky přívětivé rozhraní modelu. 
•	Provozní předpoklady
Vstupní údaje o provozu v síti SMP operátora včetně propojovaného provozu a reservy pro rozvoj, provozní statistiky a základní údaje o komutačních uzlech, blíže viz část II/1
•	Technické předpoklady
Vstupní údaje o faktorech použití komutačních  a přenosových prostředků, struktuře prvků, síťové infrastruktuře, územní struktuře atd, blíže viz část II/2
•	Ekonomické předpoklady
Vstupní údaje o nákladech na kapitál a jednotlivé prvky  sítě, anuizačních metodách, inflaci, době životnosti atd,.blíže viz II/3
•	Náklad na mikrovlné přenosy
List umožňuje přímé vloženy nákladů na mikrovlné přenosy ( v modelu TÚ SR nepoužito)
•	Přímé vložení provozních nákladů 
List umožňuje přímé vložení provozních nákladů ( např. získaných z modelu top-down)

•	.Dílčí výsledky jsou tabelovány na  listech označených ..

•	Komutační kapacity  list tabeluje výsledky nutné pro dílčí propočet: 
•	počtu volání (celkový, v HPH, v HPH s respektováním stanovené úrovně využití komutačních uzlů)
•	provoz v minutách (celkový, v HPH, v HPH s respektováním stanovené úrovně využití komutačních uzlů)
•	Přenosové kapacity, list tabeluje výsledky nutné pro dílčí propočet:
•	provoz v minutách (celkový, v HPH, v HPH s respektováním využití přenosových cest) v rozdělení na jednotlivé úseky přenosu (RCU-LS, LS-TS, TS-TS)
•	Přenosová zařízení, list tabeluje výsledky nutné pro dílčí propočet:
•	rozdělení přenosových kapacit podle jednotlivých přenosových zařízení
•	Infrastruktura, list tabeluje výsledky nutné pro dílčí propočet:
•	Delka kabelových tras podle geotypů, sdílení kabelových tras, počty a délka kabelů,
•	Náklady na komutaci, list tabeluje výsledky nutné pro dílčí propočet:
•	Požadovaná zařízení pro komutaci, celkové investiční náklady na jednotltivé prvky, anizované roční náklady, provozní náklady
•	Náklady na sestavení spojení (set-up), list tabeluje výsledky nutné pro dílčí propočet:
•	Náklady na sestavení spojení, náklady na volání a náklady celkem. POZOR vyžaduje se doplnění předpokladů rozdělení nákladů na stanoviště, synchronizaci a signalizaci mezi „ set-up“ a „hovor“ (default 50-50)
•	Náklady na přenos, list tabeluje výsledky nutné pro dílčí propočet:
•	Požadavky na přenosová zařízení, celkové investiční náklady,anuizované náklady, provozní náklady
•	Náklady na infrastrukturu, list tabeluje výsledky nutné pro dílčí propočet:
•	Požadavky na infrastrukturu, , celkové investiční náklady,anuizované náklady, provozní náklady
•	Nesíťové náklady, list tabeluje výsledky nutné pro dílčí propočet:
•	Nesítové náklady kapitálové, nesíťové náklady provozní
•	Úhrny
•	Úhrny komutace a přenos, 
•	Úhrny přísrůstkové náklady PSTN
•	Úhrny náklady PSTN
•	Výsledky

•	Optimalizace modelu

•	Citlivostní analýza

5.	Výsledky

•	Výsledky jsou náklady na propojení  pro místní volání a meziměstské volání 1 tranzit a 2 tranzity v rozlišení podle tarifního gradientu ( silný provoz, slabý provoz, víkend). Výsledky jsou uváděny v EURO a SK ( automatický přepočet) a jsou srovnány s ukazateli Best practice a cenami za propojení v ČR. Model je doplněn o grafický výstup.

II. Manuál pro stanovení vstupních údajů a předpokladů pro model FL LRAIC pro Slovenskou republiku. 

Tato část manuálu obsahuje kompletní seznam všech vstupních údajů a předpokladů, řazených v pořadí a v souborech shodných s jednotlivými listy tabulek modelu . Údaje jsou seřazeny ve stejném pořadí, jak se vyskytují v modelu v tabulkách, jejichž jednotlivá pole  obsahují:

Buňky: odkazují na buňku nebo řadu (sloupec, řádek) v níž se hodnota vyskytuje
Název : odkazují na název údaje
Výklad (definice): blíže definuje obsah údaje
Zdroj: odkazuje na zdroje odkud lze údaj získat
Poznámka:  poskytuje další vysvětlení, popř.uvádí hodnotu údaje z referenčního zdroje, ev. odkazuje na referenční zdroj nebo na metodiku, podle níž lze hodnotu údaje ověřit, nebo rozhodnout v případě sporu

Název listu:  Provozní předpoklady 

1 Provozní údaje 

Stávající provoz  v síti SMP provozovatele, údaje jsou uváděny za poslední uzavřený kalendářní rok
a zahrnují i příslušný provoz z přípojek ISDN a VTA..
Hodnota se udává jako celé číslo , zaokrouhleno na celou minutu nebo volání  pokud je dostupný dostatečně detailní údaj, popř. se zaokrouhluje na vyšší řád ( tisíce, desetitisíce, statisíce, miliony)

Buňky	Název	Výklad (definice)	Jednotky	Zdroj	Poznámka	

B9	

místní	
Koncová volání v síti SMP provozovatele v úrovni místního provozu (dle tarifikace). Tato položka zahrnuje i volání na Internet.	minuty účtovaného provozu,	Evidence SMP operátora	Údaj charakterizuje skutečnou úroveň provozu	

C9			počet úspěšných volání	Evidence SMP operátora	dtto	

B10	

meziměstský 	
Koncová volání v síti SMP provozovatele v úrovni meziměstského provozu (dle tarifikace). 	minuty účtovaného provozu	Evidence SMP operátora	dtto	

C10			 počet úspěšných volání	Evidence SMP operátora	dtto	

B12	

mezinárodní příchozí	
Volání, která začínají v síti operátora působícího za hranicemi členského státu, ale končí v síti SMP provozovatele.	minuty účtovaného provozu	Evidence SMP operátora	dtto	

C12			počet úspěšných volání	Evidence SMP operátora	 dtto	

B13	
mezinárodní odchozí	
Volání, která začínají v síti SMP provozovatele a končí za hranicemi členského státu.	minuty účtovaného provozu	Evidence SMP operátora	dtto	

C13			počet úspěšných volání	Evidence SMP operátora	dtto	
B14	
volání do mobilních sítí	
Volání, která začínají v síti SMP provozovatele a končí v síti mobilního operátora.	minuty účtovaného provozu	Evidence SMP operátora	Údaje mobilních operátorů	
C14			počet úspěšných volání	Evidence SMP operátora	Údaje mobilních operátorů	
B15	
volání z mobilních sítí	
Volání, která začínají v síti mobilního operátora ale končí v síti SMP provozovatele.	minuty účtovaného provozu	Evidence SMP operátora	Údaje mobilních operátorů	
C15			počet úspěšných volání	Evidence SMP operátora	Údaje mobilních operátorů	

B17	
propojení s pevnými sítěmi - místní	
Volání do nebo ze sítě  propojovaného operátora, která se realizují v úrovni místního provozu sítě SMP  provozovatele.	minuty účtovaného provozu	Evidence SMP operátora
Evidence alt. operátorů	Výhled na rok 2004, popř.2005	

C17			 počet úspěšných volání	Evidence SMP operátora
Evidence alt. operátorů	Výhled na rok 2004, popř.2005	

B18	
propojení s pevnými sítěmi – meziměstské 	
Volání do nebo ze sítě propojovaného operátora, která se realizují v úrovni meziměstského provozu sítě SMP provozovatele. 	minuty účtovaného provozu	Evidence SMP operátora
Evidence alt. operátorů	Výhled na rok 2004, popř.2005	

C18			 počet úspěšných volání	Evidence SMP operátora
Evidence alt. operátorů	Výhled na rok 2004, popř.2005	

E17	
propojení z pevných sítí ostatních národních operátorů (OLO) - místní	
Volání ze sítě propojovaného operátora, která se realizují v úrovni místního provozu sítě SMP provozovatele. 	minuty účtovaného provozu	Evidence SMP operátora
Evidence alt. operátorů	Jedná se o podrobný rozpis buňky B17	

F17			 počet úspěšných volání	Evidence SMP operátora
Evidence alt. operátorů	Jedná se o podrobný rozpis buňky C17	

E18	
propojení z pevných sítí ostatních národních operátorů (OLO) – meziměstské	
Volání ze sítě propojovaného operátora, která se realizují v úrovni meziměstského provozu sítě SMP provozovatele. 	minuty účtovaného provozu	Evidence SMP operátora
Evidence alt. operátorů	Jedná se o podrobný rozpis buňky B18	

F18			počet úspěšných volání	Evidence SMP operátora
Evidence alt. operátorů	Jedná se o podrobný rozpis buňky C18	

E19	propojení do pevných sítí ostatních národních operátorů (OLO) – místní 	
Volání do sítě propojovaného operátora, která se realizují v úrovni místního provozu sítě SMP provozovatele. 	minuty účtovaného provozu	Evidence SMP operátora
Evidence alt. operátorů	Jedná se o podrobný rozpis buňky B17	

F19			 počet úspěšných volání	Evidence SMP operátora
Evidence alt. operátorů	Jedná se o podrobný rozpis buňky C17	

E20	propojení do pevných sítí ostatních národních operátorů (OLO) – meziměstské	
Volání do sítě propojovaného operátora, která se realizují v úrovni meziměstského provozu sítě SMP provozovatele. 	minuty účtovaného provozu	Evidence SMP operátora
Evidence alt. operátorů	Jedná se o podrobný rozpis buňky B18	

F20			 počet úspěšných volání	Evidence SMP operátora
Evidence alt. operátorů	Jedná se o podrobný rozpis buňky C18	

B19	

ostatní 	
Všechna ostatní volání, tj. ostatní veřejné služby v síti PSTN..	minuty účtovaného provozu	Evidence SMP operátora	Údaj charakterizuje skutečnou úroveň provozu	

C19			počet úspěšných volání	Evidence SMP operátora	Údaj charakterizuje skutečnou úroveň provozu	

Propojené hovory ukončené v síti SMP provozovatele

Následující tabulka obsahuje průměrné délky propojených ukončených hovorů v minutách. 

Buňky	Název	Výklad (definice)	Jednotky	Zdroj	Poznámka	

E9	místní úroveň	Průměrné délka ukončeného hovoru v místní úrovni. 	minuty účtovaného provozu	Nevyplňuje se, propočet		

E10	jeden tranzit 	Průměrná délka ukončeného hovoru s jedním tranzitem. 	minuty účtovaného provozu	Evidence SMP operátora		

E11	dva tranzity 	Průměrná délka ukončeného hovoru se dvěma tranzity. 	minuty účtovaného provozu	Evidence SMP operátora		

Rezerva pro rozvoj

Hodnoty uvedené jako rezerva pro rozvoj jsou vztaženy k časovému období jednoho roku.

Následující tabulka uvádí přehled buněk B24:B35 doba volání a C24:C35 počet volání Tyto buňky obsahují odhadnutou rezervu pro rozvoj každé z výše uvedených telefonních služeb. Tento údaj by měl být uveden s přesností na jedno desetinné místo.Nárůst doby volání (sloupec B) a počtu volání (sloupec C) se může lišit v závislosti na úvaze o změně průměrné doby volání.

Buňky	Název	Výklad (definice)	Jednotky	Zdroj	Poznámka	
B24	Místní (minuty)	Odhadnutý nárůst koncových volání v síti SMP  provozovatele v úrovni místního provozu (dle tarifikace).	%	odhady SMP, 
odhady ATO
odhady NRA	ČR 0%	
C24	Místní (počet)				ČR 0%	
B25	volání do sítě Internet (minuty)	Odhadnutý nárůst volání do sítě Internet.	%	dtto	ČR 80%	
C25	volání do sítě Internet (počet)				ČR 80%	
B26	meziměstský (minuty)	Odhadnutý nárůst koncových
 volání v síti SMP  provozovatele v úrovni meziměstského provozu (dle tarifikace).	%	dtto	ČR 10%	
C26	meziměstský (počet)				ČR 10%	
B28	mezinárodní příchozí (minuty)	Odhadnutý nárůst volání, která začínají v síti operátora působícího za hranicemi členského státu, ale končí v síti SMP  provozovatele.	%	dtto	ČR 10%	
C28	mezinárodní příchozí (počet)				ČR 10%	
B29	mezinárodní odchozí (minuty)	Odhadnutý nárůst volání, která začínají v síti SMP  provozovatele a končí za hranicemi členského státu.	%	dtto	ČR 10%	
C29	mezinárodní odchozí (počet)				ČR 10%	
B30	volání do mobilních sítí (minuty)	Odhadnutý nárůst volání, která začínají v síti SMP  provozovatele a končí v síti mobilního operátora.	%	dtto	ČR 28%	
C30	volání do mobilních sítí (počet)				ČR 28 %	
B31	volání z mobilních sítí (minuty)	Odhadnutý nárůst volání, která začínají v síti mobilního operátora a končí v síti SMP  provozovatele.	%	dtto	ČR 28 %	
C31	volání z mobilních sítí (počet)				ČR 28%	
B33	propojení s pevnými sítěmi – místní (minuty)	Odhadnutý nárůst volání do nebo ze sítě propojovaného operátora, která se realizují v úrovni místního provozu sítě SMP  provozovatele.	%	dtto	ČR 75%	
C33	propojení s pevnými sítěmi – místní (počet)				ČR 75%	
B34	propojení s pevnými sítěmi – meziměstské (minuty)	Odhadnutý nárůst volání do nebo ze sítě propojovaného operátora, která se realizují v úrovni meziměstského provozu sítě SMP provozovatele. .	%	dtto	ČR 75%	
C34	propojení s pevnými sítěmi – meziměstské (počet)				ČR 75%	
B35	ostatní (minuty)	Odhadnutý nárůst všech ostatních volání, tj. ostatních veřejných služeb sítě PSTN.	%	dtto	ČR 30%	
C35	ostatní (počet)				ČR 30%	

Internetový provoz

Jde o odhadnutý podíl (%) místního provozu, který bude převeden do sítě IP (tj. převeden z místní ústředny).  Tento údaj se uvádí s přesností na jedno desetinné místo.

Buˇnky	Název	Výklad (definice)	Jednotky	Zdroj	Poznámka	
B37	podíl místního provozu v minutách směřující do sítě Internet	Internetový provoz je zpravidla zahrnut v provozu PSTN sítě. Jestliže je internetový provoz převeden do IP sítě na stupni místní komutace, budou objemy místního provozu v minutách přenášené sítí PSTN nížší o podíl, který je převeden.	%	dtto	ČR 25%	
B38	podíl místních volání směřující do sítě Internet	Internetový provoz je zpravidla zahrnut v provozu PSTN sítě. Jestliže je internetový provoz převeden do IP sítě na stupni místní komutace, budou objemy místního provozu vyjádřené počtem volání přenášené sítí PSTN nižší o podíl, který je převeden.	%	dtto	ČR 5%	

Provozní statistiky
Následující řada buněk obsahuje předpoklady vycházející z provozu:

Buńka	Název	Výklad (definice)	Jednotky	Zdroj	Poznámka	
B42	průměrná doba pro sestavení spojení (set up) v sekundách - úspěšná volání	Doba od ukončení volby čísla do přihlášení (průměr).	sekundy (zaokrouhleno na sekundu)	Údaje SMP operátora

	15 sec EER ověřený v ČR	
C42	průměrná doba pro sestavení spojení (set up) v sekundách - neúspěšná volání	Doba od ukončení volby čísla do zavěšení volajícím nebo do vybavení spojení (průměr).	sekundy (zaokrouhleno na sekundu)	dtto	30 sec EER ověřený v ČR (26 sec)	
B43	podíl úspěšných volání	Podíl volání, která jsou úspěšná (v tom smyslu, že jejich výsledkem jsou účtovatelné minuty).  Ne všechna volání jsou úspěšná.	%, zaokrouhleno na procento	dtto	ČR 80%	
B44	provoz v nejzatíženější hodině roku (podíl z ročního provozu) 	Provoz v nejzatíženější hodině roku (podíl z ročního provozu).	vyjádřeno s přesností na šest desetinných míst	dtto	EU/EER 0,000320, použito v ČR	

Poměr uživatelských cen k cenám průměrným

Poměr uživatelských cen k cenám průměrným se u operátorů používá za tím účelem, aby bylo možné přepočítat cenu průměrnou na ceny ve špičce a mimo špičku. Datový vstup (údaj) je vyjádřen pro období špičky v podobě čísla většího než 1 (např. 1.2, což znamená, že poměr uživatelské ceny ve špičce je 1,2 krát větší než průměrná uživatelská cena) a poměr ceny mimo špičku je vyjádřen číslem menším než 1 (např. 0.8).

Buňky	Název	Výklad (definice)	Jednotky	Zdroj	Poznámka	
B48	silný provoz (špička)	Poměr uživatelských cen používaný k převodu průměrné ceny volání na cenu ve špičce.	číslo větší než jedna, zaokrouhleno na dvě desetinná místa	Údaje NRA (tarify)	 ČR 1,25	
B49	slabý provoz (mimo špičku)	Poměr uživatelských cen používaný k převodu průměrné ceny volání na cenu mimo špičku.	číslo menší než jedna, zaokrouhleno na dvě desetinná místa	dtto	ČR 0,625	
B50	víkend (dny pracovního klidu)	Poměr uživatelských cen používaný k převodu průměrné ceny volání na cenu o víkendu (ve dnech pracovního klidu).	číslo menší než jedna, zaokrouhleno na dvě desetinná místa	dtto	ČR 0,625	
B51	další časové pásmo 1	Poměr uživatelských cen používaný k převodu průměrné ceny volání na cenu pro dané časové pásmo.	číslo většinou menší než jedna, zaokrouhleno na dvě desetinná místa	dtto	V ČR nepoužíváno,0	
B52	další časové pásmo 2	Poměr uživatelských cen používaný k převodu průměrné ceny volání na cenu pro dané časové pásmo.	číslo většinou menší než jedna, zaokrouhleno na dvě desetinná místa	dtto	V ČR nepoužíváno ,0	

2. Informace o komutačních uzlech a účastnických linkách

Informace o komutačních uzlech (počty)

Bunka	Název	Výklad (definice)	Jednotky	Zdroj	Poznámka	
B59	koncentrátory (RCU)	Celkový počet koncentrátorů.v síti SMP operátora	počet	Evidence SMP 	Údaj za předpokladu 100% digitalizace	
B60	místní ústředny (LS)	Celkový počet místních ústředen.v síti SMP operátora	počet 	dtto	dtto	
B61	tandemové ústředny (TS)	Celkový počet tandemových ústředen v síti SMP operátora.	počet	dtto	dtto	

Pozn.: Pokud je v síti SMP používána analogová technologie, převede se na digitální. Pokud je v síti uvažována do budoucna i jiná digitální technologie, použijí se jako MAE ( moderní ekvivalenty) moderní komutační prvky v síti převládající.

Způsob připojení účastníků

Tento údaj se vyjadřuje s přesností na jedno desetinné místo.

Buňky	Název	Výklad (definice)	Jednotky	Zdroj	Poznámka	
B66	koncentrátory (RCU)	Podíl účastnických linek  připojených na koncentrátory.	%	Evidence SMP	ČR 74%	
B67	místní ústředny (LS)	Podíl účastnických linek  připojených na místní ústředny.	%	dtto	ČR 26%	
B68	tandemové ústředny (TS)	Podíl účastnických linek  připojených přímo na tandemové ústředny.	%	dtto	ČR 0 %	

Pronajaté okruhy

Buňky	Název	Výklad (definice)	Jednotky	Zdroj	Poznámka	
B72	pronajaté okruhy analogové            (ekvivalent 64 kbit/s)	Počet pronajatých okruhů analogových.	počet odpovídajících okruhů 64 kbit, (celé číslo)	Evidence SMP, 		
B73	pronajaté okruhy digitální               (64 kbit/s)	Počet pronajatých okruhů digitálních.	počet odpovídajících okruhů 64 kbit, (celé číslo)	dtto		
B75	rezerva pro rozvoj pronajatých okruhů analogových (%)	Odhadnutá rezerva pro rozvoj pronajatých okruhů analogových.	%, s přesností na jedno desetinné místo	Expertní odhad,	ČR 0%	
B76	rezerva pro rozvoj pronajatých okruhů digitálních (%)	Odhadnutá rezerva pro rozvoj pronajatých okruhů digitálních.	%, s přesností na jedno desetinné místo	Expertní odhad 	ČR 20%	

Název listu:  Technické předpoklady 

1 Komutace 

Faktory použití

Faktory použití pro komutaci volání by měly být k dispozici ze strany SMP  provozovatele. Nejsou-li k dispozici, mohou být odhadnuty, pokud je známá topologie sítě a způsob připojení účastníků k síti, a tedy i směrování volání. Např. jestliže je 50 procent účastníků připojeno na koncentrátory, použije se při koncovém volání v průměru 1 koncentrátor (vychází se z předpokladu, že jen 50 procent takových volání využije koncentrátor na jednom konci volání a ostatních 50 procent využije koncentrátor na konci druhém).

Faktory použití budou většinou větší než nula a menší než dva. Tento údaj se uvádí s přesností na tři desetinná místa (např. 1.111 nebo 0.755), čímž se zvýší přesnost modelu. Jinak ovšem stačí údaj s přesností na dvě desetinná místa.

Následující tabulka obsahuje výklad služeb uvedených v následujících třech sloupcích buněk:

Sloupec B (B8:B19) Průměrné použití koncentrátoru (číslo, např. 1 nebo 0.8) u různých typů volání.

Sloupec C (C8:C19)  Průměrné použití místní ústředny (číslo, např. 1 nebo 1.5) u různých typů volání.

Sloupec D (D8:D19) Průměrné použití tandemové ústředny (číslo, např. 0.5 nebo 1) u různých typů volání.

Buňky	Název	Výklad (definice) 	Jednotky	Zdroj	Poznámka	
B8:D8	místní volání	Faktor použití je počet koncentrátorů, místních a tandemových ústředen použitých (průměrně) u koncových volání v síti SMP  provozovatele v úrovni místního provozu (definovaná dle tarifikace).	koeficient
(3 desetinná místa)	Provozní evidence SMP,
Expertní odhad

Faktor použití pro každou službu se uvede pro každý komutační prvek
RCU
LS
TS
Faktor použití vyjadřuje kolik prvků v průměru je využit pro sestavení určité služby. Např. jsou-li pro 30% místních hovorů použity 2 LS, bude faktor užití LS 1,3	
	
B9:D9	volání do sítě Internet	Faktor použití je počet koncentrátorů, místních a tandemových ústředen v síti PSTN použitých (průměrně) při volání na Internet před jeho převedením do IP sítě.	koeficient
(3 desetinná místa)			
B10:D10	meziměstské volání 	Faktor použití je počet koncentrátorů, místních a tandemových ústředen použitých (průměrně) u koncových volání v síti SMP  provozovatele v úrovni meziměstského provozu (dle tarifikace).	koeficient
(3 desetinná místa)			
B12:D12	mezinárodní příchozí	Faktor použití je počet koncentrátorů, místních a tandemových ústředen použitých (průměrně) u volání, která začínají v síti operátora působícího za hranicemi členského státu a končí v síti SMP  provozovatele.	Koeficient
(3 desetinná místa)			
B13:D13	mezinárodní odchozí	Faktor použití je počet koncentrátorů, místních a tandemových ústředen použitých (průměrně) u volání, která začínají v síti SMP  provozovatele a končí za hranicemi členského státu.	počet			
B14:D14	odchozí volání do mobilních sítí	Faktor použití je počet koncentrátorů, místních a tandemových ústředen použitých (průměrně) u volání, která začínají v síti SMP  provozovatele a končí v síti mobilního operátora.	počet			
B15:D15	příchozí volání z mobilních sítí	Faktor použití je počet koncentrátorů, místních a tandemových ústředen použitých (průměrně) u volání, která začínají v síti mobilního operátora a končí v síti SMP  provozovatele.	počet			
B17:D17	propojení s pevnými sítěmi – místní	Faktor použití je počet koncentrátorů, místních a tandemových ústředen použitých (průměrně) u volání do nebo ze sítě  propojovaného operátora, která se realizují v úrovni místního provozu sítě SMP  provozovatele.	počet			
B18:D18	propojení s pevnými sítěmi -  meziměstské 	Faktor použití je počet koncentrátorů, místních a tandemových ústředen použitých (průměrně) u volání do nebo ze sítě propojovaného operátora, která se realizují v úrovni meziměstského provozu sítě SMP provozovatele. .	počet			
B19:D19	ostatní 	Faktor použití je počet koncentrátorů, místních a tandemových ústředen použitých (průměrně) u všech ostatních volání, tj. ostatních veřejných služeb sítě PSTN.	počet			

Počet erlangů na okruh
Následující tabulka obsahuje údaje v následujících třech buňkách:

Buňka B 23 počet erlangu v přenosovém prvku koncentrátor – místní ústředna.

Buňka C 23  počet erlangu v přenosovém prvku  místní ústředna-tandemová ústředna.

Buňka D  23 počet erlangu v přenosovém prvku  tandemová ústředna-tandemová ústředna
Údaj se uvádí s přesností na jedno desetinné místo.

Buňky	Název	Výklad (definice) 	Jednotky	Zdroj	Poznámka	
B23:D23	počet erlangů na okruh	Jedná se o počet erlangů v průměrné HPH dělené počtem dimenzovaných okruhů. Číslo je menší než jedna.	počet, s přesností na jedno desetinné místo	Provozní evidence SMP, expertní odhad		

Společné umístění ústředen

Údaj se uvádí s přesností na jedno desetinné místo.

Buňka	Název	Výklad (definice) 	Jednotky	Zdroj	Poznámka	
B27	podíl tandemových ústředen umístěných společně s místními ústřednami	Společné umístění ovlivňuje počet stanovišť potřebných pro místní a tandemové ústředny. Počet společných stanovišť narůstá, pokud jsou místní a tandemové ústředny v týchž prostorách (nebo budově).	%	Evidence SMP		

Maximální počet komutačních uzlů ve smyčce:

Buňka	Název	Výklad (definice) 	Jednotky	Zdroj	Poznámka	
B31	maximální počet komutačních uzlů ve smyčce	Maximální počet systémů ADM, který může být připojen ve smyčce koncentrátorů nebo místních ústředen.	počet	Evidence SMP	Max= 16	

Úroveň využití ústředen:

Kapacita není většinou využita na 100 procent a využití kapacity pro různé typy ústředen („target fills“) počítá s plánováním časů pro instalaci a odladění nového zařízení. Využití kapacity představuje využitou kapacitu jako podíl (%) instalované kapacity. 
Údaj se uvádí s přesností na jedno desetinné místo.

Buňky	Název	Výklad (definice) 	Jednotky	Zdroj	Poznámka	
B35	koncentrátory (RCU)	Úroveň využití koncentrátorů.	%	Provozní evidence		
B36	místní ústředny (LS)	Úroveň využití místních ústředen.	%	dtto		
B37	tandemové ústředny (TS)	Úroveň využití tandemových ústředen.	%	dtto		

Podíl (%) provozu spojovaného v obvodu vlastního koncentrátoru

Údaj se uvádí s přesností na jedno desetinné místo.

Buňka	Název	Výklad (definice) 	Jednotky	Zdroj	Poznámka	
B39	podíl provozu spojovaného v obvodu vlastního koncentrátoru	Odhad podílu hovorů začínajících a končících v obvodu téhož koncentrátoru
(a spojovaných spojovacím polem koncentrátoru).

	%	Provozní evidence	Pokud se  ohledem na typ RCU (RSU) v síti ST  uvede „0“ bude současně vyloučen z propočtu nákladů na komutaci nákladový činitel Náklady na řízení spojovacího pole (ř.21) a Náklady na spojovací pole (ř.22) listu „Ekonomické předpoklady“	

2 Přenos

Počet okruhů ve stvolu 2 Mbit/s

Údaj se uvádí zaokrouhlený na celé číslo. 

Buňka	Název	Výklad (definice) 	Jednotky	Zdroj	Poznámka	
B43	počet okruhů ve stvolu 2 Mbit/s	 32 přenosových (provozních) kanálů ve stvolu 2 Mbit/s. Několik kanálů, většinou jeden nebo dva, je rezervováno pro neveřejné služby v PSTN síti, např. signalizaci.	počet, 		Většinou 30 nebo 31	

Faktory použití

Faktory použití pro přenos volání by měly být k dispozici ze strany SMP  operátora. Nejsou-li k dispozici, mohou být odhadnuty, pokud je známá topologie sítě a způsob připojení účastníků k síti, a tedy i směrování volání. Faktory použití budou většinou větší než nula a menší než dva. Tento údaj se uvádí s přesností na tři desetinná místa (např. 1.111 nebo 0.755), čímž se zvýší přesnost modelu. Jinak ovšem stačí údaj s přesností na dvě desetinná místa.

Následující tabulka obsahuje výklad služeb uvedených v následujících třech sloupcích buněk:

Sloupec B (B47:B59) Přenosový prvek RCU-LS je úsek mezi koncentrátorem a místní ústřednou. Faktor použití pro každý druh volání je průměrné využití tohoto přenosového prvku pro různé druhy volání.
Sloupec C (C47:C59) Přenosový prvek LS - TS je úsek mezi místní a tandemovou ústřednou. Faktor použití pro každý druh volání je průměrné využití tohoto přenosového prvku pro různé druhy volání.
Sloupec D (D47:D59) Přenosový prvek TS - TS je úsek mezi tandemovými ústřednami. Faktor použití pro každý druh volání je průměrné využití tohoto přenosového prvku pro různé druhy volání.

Buňky	Název	Výklad (definice) 	Jednotky	Zdroj	Poznámka	
B47:D47	místní volání	Faktor použití je počet přenosových úseků (koncentrátor k místní ústředně, místní ústředna k tandemové ústředně, tandemová ústředna k jiné tandemové ústředně) využívaný (průměrně) u koncových volání v síti SMP  provozovatele v úrovni místního provozu (dle tarifikace).	počet	Provozní evidence SMP,
Expertní odhad

	Faktor použití pro každou službu se uvede pro každý přenosový úsek, RCU-LS, LS-TS, TS-TS,
Faktor použití vyjadřuje kolik úseků v průměru je použit pro sestavení určité služby. Úsek LS-LS (užití 2či více LS) se vyjádří jako zlomek úseku LS-TS ( LS-ring)	
B48:D48 	provoz do sítě Internet	Faktor použití je počet přenosových úseků (koncentrátor k místní ústředně, místní ústředna k tandemové ústředně, tandemová ústředna k jiné tandemové ústředně) využívaný (průměrně) při volání na Internet před jeho převedením do IP sítě.	počet			
B49:D49	meziměstské volání 	Faktor použití je počet přenosových úseků (koncentrátor k místní ústředně, místní ústředna k tandemové ústředně, tandemová ústředna k jiné tandemové ústředně) využívaný (průměrně) u koncových volání v síti sMP  provozovatele v úrovni meziměstského provozu (dle tarifikace). 	počet			
B51:D51	mezinárodní příchozí	Faktor použití je počet přenosových úseků (koncentrátor k místní ústředně, místní ústředna k tandemové ústředně, tandemová ústředna k jiné tandemové ústředně) využívaný (průměrně) u volání, která začínají v síti operátora působícího za hranicemi členského státu a končí v síti SMP provozovatele.	počet			
B52:D52	mezinárodní odchozí	Faktor použití je počet přenosových úseků (koncentrátor k místní ústředně, místní ústředna k tandemové ústředně, tandemová ústředna k jiné tandemové ústředně) využívaný (průměrně) u volání, která začínají v síti SMP  provozovatele a končí za hranicemi členského státu.	počet			
B53:D53	odchozí volání do mobilních sítí	Faktor použití je počet přenosových úseků (koncentrátor k místní ústředně, místní ústředna k tandemové ústředně, tandemová ústředna k jiné tandemové ústředně) využívaný (průměrně) u volání, která začínají v síti SMP  provozovatele a končí v síti mobilního operátora.	počet			
B54:D54	příchozí volání z mobilních sítí	Faktor použití je počet přenosových úseků (koncentrátor k místní ústředně, místní ústředna k tandemové ústředně, tandemová ústředna k jiné tandemové ústředně) využívaný (průměrně) u volání, která začínají v síti mobilního operátora a končí v síti SMP  provozovatele.	počet			
B56:D56	propojení s pevnými sítěmi – místní	Faktor použití je počet přenosových úseků (koncentrátor k místní ústředně, místní ústředna k tandemové ústředně, tandemová ústředna k jiné tandemové ústředně) využívaný (průměrně) u volání do nebo ze sítě  propojovaného operátora, která se realizují v úrovni místního provozu sítě SMP  provozovatele.	počet			
B57:D57	propojení s pevnými sítěmi -  meziměstské	Faktor použití je počet přenosových úseků (koncentrátor k místní ústředně, místní ústředna k tandemové ústředně, tandemová ústředna k jiné tandemové ústředně) využívaný (průměrně) u volání do nebo ze sítě propojovaného operátora, která se realizují v úrovni meziměstského provozu sítě SMP provozovatele. .	počet			
B58:D58	ostatní 	Faktor použití je počet přenosových úseků (koncentrátor k místní ústředně, místní ústředna k tandemové ústředně, tandemová ústředna k jiné tandemové ústředně) využívaný (průměrně) u všech ostatních volání, tj. ostatních veřejných služeb sítě PSTN.	počet			
B59:D59	pronajaté okruhy	Faktor použití je počet přenosových úseků (koncentrátor k místní ústředně, místní ústředna k tandemové ústředně, tandemová ústředna k jiné tandemové ústředně) používaný (průměrně) u pronajatých okruhů.	počet		Pronajaté okruhy ve skutečnosti nejsou rozděleny do přenosových úseků ( end to end). Faktor užití slouží jako přiblížení charakterizující délku okruhu (viz část první)	

Rozdělení provozních okruhů pro síť PSTN:

Následující tabulka obsahuje ve třech sloupcích buněk:

Sloupec B (B67:B70) Rozdělení přenosových kapacit mezi přenosové prvky RCU - LS v procentech. Součet rozdělení v procentech všech přenosových kapacit pro každý přenosový prvek musí činit 100 procent.
Sloupec C (C67:C70)	 analogicky pro přenosový prvek LS - TS.
Sloupec D (D67:D70) analogicky pro přenosový prvek TS - TS.

Tento údaj uvádějte zaokrouhlen v procentech (např. 79 % nebo 53 %).

Buňky	Název	Výklad (definice) 	Jednotky	Zdroj	Poznámka	
B67:D67	STM 1	Podíl provozu PSTN, který může být zpracován přenosovým systémem STM 1 v síti založené plně na technologii SDH.	%	Expertní odhad, provozní statistika	Uvádí se pro každý přenosový prvek. Údaje nemusí být zcela totožné s počtem systémů skutečně nasazených v síti SMP operátora 	
B68:D68	STM 4	Podíl provozu PSTN, který může být zpracován přenosovým systémem STM 4 v síti založené plně na technologii SDH.	%	dtto	(požadavek efektivnosti!)	
B69:D69	STM 16	Podíl provozu PSTN, který může být zpracován přenosovým systémem STM 16 v síti založené plně na technologii SDH.	%			
B70:D70	STM 64	Podíl provozu PSTN, který může být zpracován přenosovým systémem STM 64 v síti založené plně na technologii SDH.	%			

Rozdělení provozních okruhů pro pronajaté okruhy:

Následující tabulka obsahuje ve třech sloupcích buněk:

Sloupec B (B78:B81) Rozdělení přenosových kapacit mezi přenosové prvky RCU - LS v procentech. Součet rozdělení v procentech všech přenosových kapacit pro každý přenosový prvek musí činit 100 procent.
Sloupec C  (C78:C81) analogicky pro přenosový prvek LS - TS.
Sloupec D (D78:D81)  analogicky pro přenosový prvek TS - TS.

Tento údaj uvádějte zaokrouhlen v procentech (např. 79 % nebo 53 %).

Buňky	Název	Výklad (definice) 	Jednotky	Zdroj	Poznámka	
B78:D78	STM 1	Podíl provozu pronajatých okruhů který může být zpracován přenosovým systémem STM 1 v síti založené plně na technologii SDH.	%	Expertní odhad, provozní statistika	Pronajaté okruhy ve skutečnosti nejsou rozděleny do přenosových úseků ( end to end). Faktor užití slouží jako přiblížení charakterizující kapacitu pronajatých okruhů 	
B79:D79	STM 4	Podíl provozu pronajatých okruhů, který může být zpracován přenosovým systémem STM 4 v síti založené plně na technologii SDH.	%	dtto	dtto	
B80:D80	STM 16	Podíl provozu pronajatých okruhů,který může být zpracován přenosovým systémem STM 16 v síti založené plně na technologii SDH.	%	dtto	dtto	
B81:D81	STM 64	Podíl provozu pronajatých okruhů, který může být zpracován přenosovým systémem STM 64 v síti založené plně na technologii SDH.	%	dtto	dtto	

Úroveň využití přenosových úseků sítě:

Kapacita není většinou využita na 100 procent a využití kapacity pro různé typy přenosového zařízení („target fills“) počítá s plánováním časů pro instalaci a odladění nového zařízení. Využití kapacity představuje využitou kapacitu jako podíl (%) instalované kapacity. 

Tento údaj uvádějte zaokrouhlen v procentech (např. 79 % nebo 53 %).

Buňky	Název	Výklad (definice) 	Jednotky	Zdroj	Poznámka	
B88	RCU – LS	Úroveň využití přenosového prvku RCU – LS).	%	Expertní odhad,provoz. statistiky		
B89	LS – TS	Úroveň využití přenosového prvku LS – TS).	%			
B90	TS – TS	Úroveň využití přenosového prvku TS – TS).	%			

Úroveň využití pronajatých okruhů:

Buňky	Název	Výklad (definice) 	Jednotky	Zdroj	Poznámka	
B92	úroveň využití pronajatých okruhů	Množství kapacity přidělené (věnované) aktuálně užívaným pronajatým okruhům (většinou 100%).	%	Expertní odhad,provoz. statistiky		

Průměrná délka přenosových cest v metrech nezávisle na charakteru území:

Následující tabulka obsahuje průměrné vzdálenosti pro každý přenosový prvek. Tento údaj vyjadřuje skutečnou délku přenosových cest (tzn. ne vzdušnou vzdálenost), která je pro daný stát průměrná (tj. nezávisle na charakteru území).

Tento údaj se vyjadřuje zaokrouhlen na 100 metrů (např. 31,400 metrů).

Buňky	Název	Výklad (definice) 	Jednotky	Zdroj	Poznámka	
B96	koncentrátor - místní ústředna (RCU – LS)	Průměrná vzdálenost mezi koncentrátory a místními ústřednami.	metry	Expertní odhad,tech. evidence		
B97	místní ústředna - tandemová ústředna (LS – TS)	Průměrná vzdálenost mezi místními a tandemovými ústřednami.	metry	dtto		
B98	tandemová ústředna – tandemová ústředna (TS – TS)	Průměrná vzdálenost mezi dvěma tandemovými ústřednami.	metry	dtto		

Vzdálenost mezi opakovači (v metrech):

Buňka	Název	Výklad (definice) 	Jednotky	Zdroj	Poznámka	
B100	vzdálenost mezi opakovači	Maximální vzdálenost, po níž musí být signál obnoven – regenerován (vzhledem k vlastnostem použitých kabelů).	metry	Expertní odhad,tech. evidence		

Vzdálenost mezi radioreléovými stanicemi (v metrech):

Buňka	Název	Výklad (definice) 	Jednotky	Zdroj	Poznámka	
B101	vzdálenost mezi radioreléovými stanicemi	Maximální vzdálenost mezi dvěma anténami, po níž musí být signál obnoven (releován).	metry	Expertní odhad,tech. evidence		

Rezerva pro systémy STM a LTES (%):

Buňka	Název	Výklad (definice) 	Jednotky	Zdroj	Poznámka	
B103	rezerva pro systémy STM a LTES	Povolené rozpětí (rezerva) v počtu přenosových kapacit, které musí vzít v úvahu dodatečné rezervní požadavky.	%	Expertní odhad,		

Ostatní zařízení:

Buňka	Název	Výklad (definice) 	Jednotky	Zdroj	Poznámka	
B107	synchronní rozvaděče (cross connect) na jednu tandemovou ústřednu	Počet synchronních digitálních rozvaděčů (cross connect) je odhadnut jako funkce počtu tandemových ústředen vzhledem k vlastnostem použitých kabelů.	počet, vyjádřeno jako celé číslo	Expertní odhad,tech. evidence		
B108	rezerva pro opakovače	Povolené rozpětí (rezerva) pro přizpůsobivost (pružnost) ve vybavení opakovači.	počet, s přesností na jedno desetinné místo	Expertní odhad,tech. evidence		
B109	počet signalizačních bodů (STP)	Počet signalizačních bodů v signalizační síti.	počet, vyjádřeno jako celé číslo	Expertní odhad,tech. evidence		

Maximální kapacita SDH - zařízení (Mbit/s):

Buňky	Název	Výklad (definice) 	Jednotky	Zdroj	Poznámka	
B112	STM 1	Maximální kapacita realizovaná systémy STM 1 využitelná pro vlastní provoz. 	Mbit/s	Provozní evidence, expertní odhad		
B113	STM 4	Viz výše analogicky pro STM 4	Mbit/s	dtto		
B114	STM 16	Viz výše analogicky pro STM 16	Mbit/s	dtto		
B115	STM 64	Viz výše analogicky pro STM 64	Mbit/s	dtto		

3 Síťová infrastruktura

Celková délka výkopů (kabelových tras) pro přenosovou síť (v metrech):

Výkopy (kabelové trasy) v telekomunikační síti je možné rozdělit na:

-	výkopy (kabelové trasy) určené pouze transportní síti (tzn. výkopy (kabelové trasy), o něž se transport nedělí s jinými sítěmi)

-	výkopy (kabelové trasy) určené přístupové síti (tzn. výkopy (kabelové trasy), o něž se přístupová síť nedělí s jinými sítěmi)

-	výkopy (kabelové trasy) sdílené transportní sítí a jinými sítěmi (včetně přístupu).

Údaj v následujících buňkách se uvádí zaokrouhlen na 100 metrů (např. 31,400 metrů).

Buňky	Název	Výklad (definice) 	Jednotky	Zdroj	Poznámka	
B121	RCU – LS	Celková délka výkopu (kabelové trasy) pro transportní síť v tomto přenosovém úseku.	metry	Technická evidence		
C121	LS – TS	Celková délka výkopu (kabelové trasy) pro transportní síť v tomto přenosovém úseku.	metry	dtto		
B121	TS – TS	Celková délka výkopu (kabelové trasy) pro transportní síť v tomto přenosovém úseku.	metry	dtto		

Podíl (%) výkopů (kabelových tras) vybavených HDPE trubkami podle charakteru území:

Území je pro účely modelu rozděleno do následujících tří geo typů:
-	velkoměstský: města s více než 100 000 obyvatel,
-	městský: města s počtem obyvatel od 10 000 do 100 000,
-	venkovský: obce s méně než 10 000 obyvateli.

Optický kabel může být umístěn buď v HDPE trubce nebo zakopán samostatně. Samostatně zakopaný optický kabel znamená položení optického kabelu přímo do země bez jakékoli HDPE trubky.

Model kalkuluje zvlášť optický kabel v HDPE trubce a optický kabel samostatně zakopaný, a to i v rozdělení podle geo typů. 

Tento údaj uvádějte zaokrouhlen v procentech (např. 79 % nebo 53 %).

Buňky	Název	Výklad (definice) 	Jednotky	Zdroj	Poznámka	
B124	velkoměstský	Podíl výkopů (kabelových tras) vybavených HDPE trubkami ve velkoměstských oblastech.	%	Expertní odhad	Použití pouze dvou druhů pokládky vyžaduje přiřadit jiné typy pokládky nejblíže příbuznému	
B125	městský	Podíl výkopů (kabelových tras) vybavených HDPE trubkami v městských oblastech.	%		Kriteriem je použití HDPE trubky!	
B126	venkovský	Podíl výkopů (kabelových tras) vybavených HDPE trubkami ve venkovských oblastech.	%			

Rozdělení celkové délky výkopů (kabelových tras) podle charakteru území (%):

Tabulka uvádí odhad rozdělení přenosových prvků podle charakteru území. Každý přenosový prvek slouží pro různé geo typy. Např. podíl přenosového prvku RCU - LS může činit 50 % pro venkovské oblasti, 25 % pro městské oblasti a 25 % pro velkoměstské oblasti.
Sloupec B (B129:B131) Přenosový prvek RCU-LS.
Sloupec C (C129:C131) Přenosový prvek LS - TS.
Sloupec D (D129:D131) Přenosový prvek TS - TS 
Poznámka: Součet tras u všech typů území musí být roven 100 % pro každý přenosový prvek (tj. součet buněk B129:B131 se musí rovnat 100 %).

Tento údaj uvádějte zaokrouhlen v procentech (např. 79 % nebo 53 %).

Buňky	Název	Výklad (definice) 	Jednotky	Zdroj	Poznámka	
B129: D129	velkoměstský	Podíl přenosových prvků, které jsou ve velkoměstských oblastech.	%	Technická evidence		
B130: D130	městský	Podíl přenosových prvků, které jsou v městských oblastech.	%			
B131: D131	venkovský	Podíl přenosových prvků, které jsou ve venkovských oblastech.	%			

Podíl (%) sdílených výkopů (kabelových tras) podle charakteru území:

Výkopy (kabelové trasy) v transportní síti mohou být sdíleny s přístupovou sítí nebo s jiným zařízením. Pro odhad průměrného podílu výkopů (kabelových tras), který je sdílen, je nejprve nutné zařazení podle charakteru území (geo typu).

Tento údaj uvádějte zaokrouhlen v procentech (např. 79 % nebo 53 %).

Buňky	Název	Výklad (definice) 	Jednotky	Zdroj	Poznámka	
B136	velkoměstský	Podíl výkopů (kabelových tras) ve velkoměstských oblastech, které jsou sdíleny s přístupovou sítí a jiným zařízením.	%	Evidence SMP, expertní odhad		
B137	městský	Podíl výkopů (kabelových tras) v městských oblastech, které jsou sdíleny s přístupovou sítí a jiným zařízením.	%			
B138	venkovský	Podíl výkopů (kabelových tras) ve venkovských oblastech, které jsou sdíleny s přístupovou sítí a jiným zařízením.	%			

Podíl (%) sdílených výkopů (kabelových tras) přiřazených transportu

Buňka	Název	Výklad (definice) 	Jednotky	Zdroj	Poznámka	
B140	podíl sdílených výkopů (kabelových tras) přiřazených přenosu	Podíl sdílených výkopů (kabelových tras), které jsou pro účely stanovení nákladů  přiřazeny (alokovány) přenosové síti.	%	Expertní odhad		

Kabely:

Buňka	Název	Výklad (definice) 	Jednotky	Zdroj	Poznámka	
B144	počet kabelů ve výkopu (kabelové trase) 	Počet kabelů ve výkopu (kabelové trase).	počet, vyjádřeno jako celé číslo			

Mikrovlnné systémy:

Buňka	Název	Výklad (definice) 	Jednotky	Zdroj	Poznámka	
B148	podíl tras realizovaných (obsluhovaných) mikrovlnnými systémy	Podíl přenosových fyzických tras, které jsou obsluhovány (realizovány) mikrovlnnými přenosovými systémy.	%		Pokud nejsou použity údaje se nevyplňují	

Podíl (%) mikrovlnných tras podle druhu věží:

Buňka	Název	Výklad (definice) 	Jednotky	Zdroj	Poznámka	
D151	odlehčené	Podíl mikrovlnných tras, které užívají odlehčené věže.	%		dtto	
D152	střední	Podíl mikrovlnných tras, které užívají střední věže.	%		dtto	
D153	velké	Podíl mikrovlnných tras, které užívají velké věže.	%		dtto	

Alokace nákladů na stanoviště pro koncentrátory a místní ústředny

Nemovitosti („ubytovací“ aktiva, majetek), v nichž jsou umístěny koncentrátory a místní ústředny, jsou sdíleny s přístupovou sítí, tj. náklady na stanoviště jsou vyvolány oběma skupinami faktorů, tedy faktory vztahujícími se k počtu a typu vedení (přiřazené přístupové síti) a faktory vztahujícími se k velikosti a počtu zařízení pro transportní síť. Pro alokaci nákladů na stanoviště mezi transportní a přístupovou síť a ostatní se používá odhad podílu celkových nákladů na komutaci, které jsou vyvolány buď vedením (linkami) nebo transportem.
Tandemové ústředny nejsou oceňovány pomocí této přiřazovací metody, protože jejich funkce je určena výhradně transportní síti.
Tento údaj uvádějte zaokrouhlen v procentech (např. 79 % nebo 53 %).

Buňka	Název	Výklad (definice) 	Jednotky	Zdroj	Poznámka	
B156	
RCU	Podíl celk. nákladů na stanoviště koncentrátoru, který je přiřazen	přístupové síti	%			
C156			transportní síti	%			
D156			a jiným účelům.
	%			
B157	
LS	Podíl celk. nákladů na stanoviště místní ústředny, který je přiřazen	přístupové síti,	%			
C157			transportní síti	%			
D157			a jiným účelům.	%			

Podíl (%) nákladů na stanoviště alokovaný na přenos

Buňka	Název	Výklad (definice) 	Jednotky	Zdroj	Poznámka	
B159	podíl nákladů na stanoviště alokovaných na přenos	Podíl nákladů na stanoviště přiřazených transportní síti, které jsou dále alokovány na přenos.	%			

4  Faktory použití pro propojení sítí (propojovací služby)

Buňky	Název	Výklad (definice) 	Jednotky	Zdroj	Poznámka	
B166	RCU	Průměrný počet případů, kdy je koncentrátor využíván při propojení na	místní úrovni,	počet			
C166			pro 1tranzit	počet			
D166			pro 2 tranzity.	počet			
B167	
LS	Průměrný počet případů, kdy je místní ústředna využívána při propojení	místní úrovni,	počet			
C167			pro 1tranzit	počet			
D167			pro 2 tranzity.	počet			
B168	TS	Prům. počet případů, kdy je tandemová ústředna využívána při propojení 	místní úrovni,	počet			
C168			pro 1tranzit	počet			
D168			pro 2 tranzity.	počet			
B169	
RCU – LS	Průměrný počet případů, kdy je úsek RCU - LS využíván při propojení na	místní úrovni,	počet			
C169			pro 1tranzit	počet			
D169			pro 2 tranzity.	počet			
B170	
LS – TS	Průměrný počet případů, kdy je úsek LS - TS využíván při propojení na	místní úrovni,	počet			
C170			pro 1tranzit	počet			
D170			pro 2 tranzity.	počet			
B171	
TS – TS	Průměrný počet případů, kdy je úsek TS - TS využíván při propojení na	místní úrovni,	počet			
C171			pro 1tranzit	počet			
D171			pro 2 tranzity.	počet			

Název listu: Ekomické předpoklady 

1 Síťové náklady (Náklady na síť)

Buňky	Název	Výklad (definice) 	Jednotky	Zdroj	Poznámka	
B6	náklady na kapitál (před zdaněním) 	vyjadřuje cenu použití kapitálu, % průměrného ročního výnosu kapitálu, kterého by bylo dosaženo, kdyby stejný objem kapitálu byl investován na kapitálovém trhu	
%	bankovní a burzovní analýzy finančních trhů	Měl by být použit údaj charakterizující cenu kapitálu na místním kapitálovém trhu, nikoliv vnitřní procento SMP	
B7	podíl provozního kapitálu	přirážka na provozní kapitál
vzorec viz dole	
%	Odborný odhad	Přirážka u efektivního oeprátora by se měla pohybovat mezi 1-1,5 %	
B8	kurs SK/Euro			Podle kurzu NBS	vložená hodnota	
B19:B70	pořizovací cena	reprodukční náklady (ceny) zařízení uvedeného v buňkách A19:A67	Eura
	Odhad ceny v EURO	Při stanovování ceny je nutno brát do úvahy, že jde o cenu MAE, nikoliv průměr skutečně realizovaných cen či dokonce evidenční pořizovací ceny	
C19:C70	náklady na instalaci	ocenění nákladů na instalaci zařízení uvedeného v buňkách A19:A67, jako podíl z nákladů reprodukčních	
%	Expertní odhad		
D19:D70	doba životnosti	ekonomická životnost instalaci zařízení uvedeného v buňkách A19:A67	roky	Expertní odhad		
E19:E70	trend cenového vývoje	přepokládaná roční změna pořizovací (nominální) ceny zařízení uvedeného v buňkách A19:A67, vyjádřená v %	
%	Expertní odhad		
F19:F70	zůstatková hodnota	očekávaná změna zůstatkové hodnoty zařízení uvedeného v buňkách A19:A67, vyjádřena v %	
%	Nevyplňuje se	Údaj není nutné vyplňovat, nevstupuje do žádného z propočtů anuity	
G19:G70	anizační metoda	volba nejvhodnější anuizační metody pro zařízení uvedeného v buňkách A19:A67	kód
1-4	vzorce pro propočet metody 1-4	Analytická úvaha, volba anuizační metody nemá nic společného s použitou metodou odpisování	
H19:H70	provozní náklady zařízení	provozní náklady zařízení uvedeného v buňkách A19:A67, vyjádřené procentem z pořizovací ceny	%	Expertní odhad	Odhady lze podepřít výsledky dílčích analýz 	
Vysvětlivky k řádkům tabulky Síťové náklady (náklady na síť):

Řádek 7 provozní kapitál : přirážka se kalkuluje jako čistý počet dlužných dní ( celkový počet dlužných dní snížený o počet věřitelských dní) vynásobení WACC a dělený 365 ( počet dní v roce)

řádek 19 Fixní náklady na procesor (RCU): fixní náklady na procesorovou jednotku včetně souvisejících nákladů na stojany a na návrh koncentrátoru dodavatelem 

řádek 20 Náklady na stanoviště RCU a přenosových zařízení: zahrnují náklady na nemovitost, chlazení, generátor atd.

řádek 21 Náklady na řízení spojovacího pole (na 1 volání v HPH): celkové náklady na zpracování jednoho volání v HPH včetně podílu nákladů na stojany. Pozn. S ohledem na jednodušší koncentrátor používaný v síti ST (RSU) ńení nutné údaj vyplňovat. POZOR NEVKLÁDAT NULU! Pokud je v buńce B39 listu Technické předpoklady uvedena 0, bude tento údaj automaticky nezahrnut do propočtu nákladů na komutaci

řádek 22 Náklady na spojovací pole (na 1 erlang v HPH): náklady na 1 erlang kapacity spojovacího pole v HPH včetně podílu nákladů na stojany. Pozn. S ohledem na jednodušší koncentrátor používaný v síti ST (RSU) není nutné údaj vyplňovat. POZOR NEVKLÁDAT NULU! Pokud je v buńce B39 listu Technické předpoklady uvedena 0, bude tento údaj automaticky nezahrnut do propočtu nákladů na komutaci

řádek 23 Jednotka digitálního ukončení: náklady na jeden 2 Mbit/s port na ústředně včetně podílu nákladů na stojany.

řádek 26 Fixní náklady na procesor (LS): fixní náklady na procesorovou jednotku včetně souvisejících nákladů na stojany, na návrh ústředny dodavatelem a na příslušný software.

řádek 27 Náklady na stanoviště LS a přenosových zařízení: zahrnují náklady na nemovitost, chlazení, generátor atd.

řádek 28 Náklady na řízení spojovacího pole (na 1 volání v HPH): celkové náklady na zpracování jednoho volání v HPH včetně podílu nákladů na stojany.

řádek 29 Náklady na spojovací pole (na 1 erlang v HPH): náklady na 1 erlang kapacity spojovacího pole v HPH včetně podílu nákladů na stojany.

řádek 30 Jednotka digitálního ukončení: náklady na jeden 2 Mbit/s port na ústředně včetně podílu nákladů na stojany.

řádek 33 Fixní náklady na procesor (TS): fixní náklady na procesorovou jednotku včetně souvisejících nákladů na stojany, na návrh ústředny dodavatelem a na příslušný software.

řádek 34 Náklady na stanoviště TS a přenosových zařízení: zahrnují náklady na nemovitost, chlazení, generátor atd.

řádek 35 Náklady na řízení spojovacího pole (na 1 volání v HPH): celkové náklady na zpracování jednoho volání v HPH včetně podílu nákladů na stojany.

řádek 36 Náklady na spojovací pole (na 1 erlang v HPH): náklady na 1 erlang kapacity spojovacího pole v HPH včetně podílu nákladů na stojany.

řádek 37 Jednotka digitálního ukončení: náklady na jeden 2 Mbit/s port na ústředně včetně podílu nákladů na stojany.

řádek 41 MUX nebo ADM (STM1): náklady na zařízení včetně stojanu a řídících a příspěvkových karet a podílu koaxiálních kabelů a rozvodu na příspěvkové karty.

řádek 42  MUX nebo ADM (STM4): náklady na zařízení včetně stojanu a řídících a příspěvkových karet a podílu koaxiálních kabelů a rozvodu na příspěvkové karty.

řádek43 MUX nebo ADM (STM16): náklady na zařízení včetně stojanu a řídících a příspěvkových karet a podílu koaxiálních kabelů a rozvodu na příspěvkové karty.

řádek 44 MUX nebo ADM (STM64): náklady na zařízení včetně stojanu a řídících a příspěvkových karet a podílu koaxiálních kabelů a rozvodu na příspěvkové karty.

řádek 45 Opakovač STM: vážený průměr cen STM opakovačů, stojanů a karet pro příslušné kapacity podle jejich podílu v síti.

řádek 46 Digitální synchronní rozvaděč (cross connect):  náklady (cena) kompletního zařízení včetně stojanu.

řádek 47 Linkové ukončení STM 1: náklady na zařízení včetně stojanu a karet a podílu kabelů a rozvodu. 

řádek 48 Linkové ukončení STM 4: náklady na zařízení včetně stojanu a karet a podílu kabelů a rozvodu. 

řádek 49 Linkové ukončení STM 16: náklady na zařízení včetně stojanu a karet a podílu kabelů a rozvodu. 

řádek 50 Linkové ukončení STM 64: náklady na zařízení včetně stojanu a karet a podílu kabelů a rozvodu

řádek54 Kabel s 12 optickými vlákny: cena 1 m kabelu včetně HDPE trubky a nákladů na montáž kabelu.

řádek 55 Kabel s 24 optickými vlákny: cena 1 m kabelu včetně HDPE trubky a nákladů na montáž kabelu.

řádek56 Kabel s 48 optickými vlákny: cena 1 m kabelu včetně HDPE trubky a nákladů na montáž kabelu.

řádek 57 Kabel s 96 optickými vlákny: cena 1 m kabelu včetně HDPE trubky a nákladů na montáž kabelu.

řádky60 – 63	Výkop (kabelová trasa) podle geo typu: náklady (cena) 1 m výkopu (kabelové trasy) včetně nákladů na uložení kabelů.

řádek 66 náklady na synchronizaci sítě: náklady na synchronizační síť.

řádek 67 Signalizační body sítě: náklady na signalizační bod sítě (STP).

řádek 68 Řízení sítě – ústředny: celkové náklady na dohledový systém pro ústředny jako podíl (%) z celkových investic na ústředny.

řádek 69 Řízení sítě – přenosová zařízení: celkové náklady na dohledový systém pro přenosová zařízení jako podíl (%) z celkových investic na přenosová zařízení.

řádek 70 Řízení sítě – infrastruktura přenosové sítě: celkové náklady na zařízení a dohled pro správu infrastruktury jako podíl (%) z celkových investic do infrastruktury.

Sloupec G  (G19:G70) Vzorce pro výpočet roční hodnoty (anuity) ( anuizační metody), dosaď kód:

1-	lineární anuizace (odpisy)  hodnota =  pořizovací cena * (1 + doba životnosti* náklady na kapitál )/doba životnosti ,  vzorec spočítá prostý roční podíl kapitálových nákladů, zhodnocený o kapitálový výnos. Tato metoda je vhodná pro případy kdy ceny zařízení jsou předpokládány v podstatě konstantní pro celou dobu životnosti a vztah mezi výnosy a provozními náklady vztažených k příslušnému zařízení je v průběhu životního cyklu víceméně konstantní ( neotevírají ani nezavírají se nůžky mezi výnosy a náklady ). Jinými slovy tato metoda je vhodná všude, kde s předpokládá stabilní ekonomické prostředí a stabilní hodnoty .

2-	upravená lineární anuizace (odpisy) hodnota =  pořizovací cena * (1 + doba životnosti* (náklady na kapitál –cenový trend))/doba životnosti, vzorec spočítá prostý roční podíl kapitálových nákladů, zhodnocených o kapitálový výnos upravený o cenový trend,. Tato metoda je vhodné pro taková aktiva ( zařízení) u nichž se očekává výrazná změna cen v budoucnosti..

3-	ekonomické odpisy , vzorec umožňuje odpisovat v prvních letech vyšší částky než ke konci životnosti. Vhodný tam, kde se očekávají zásadní a obtížně předvídatelné změny ve výnosech i nákladech. Příkladem mohou být ústředny. Výsledkem jsou vyšší odpisy v prvních letech životnosti

4-	anuita , vzorec kalkuluje odpisy, které zajistí hodnotu kupní ceny a finančních nákladů ve stejných ročních  částkách ( za dobu životnosti). Tato metoda je vhodná pro aktiva ( zařízení) u nichž se nepřepokládají výrazné technické změny v průběhu životního cyklu

Obecně platí, že metody 1 a 4 jsou vhodné pro zařízení u nichž se neočekává výrazný technický progres ani výrazné cenové změny v budoucnosti, metody 2 a 3 naopak u aktiv ) zařízení) u nichž je očekává výrazný cenový pohyb (2), nebo výrazný pohyb jak v cenách, tak provozních nákladech, nebo výnosech ( 3)

3.2 Náklady nevztahující se přímo k síti

Nesíťové kapitálové (fixní) náklady jako podíl (%) na síťových kapitálových nákladech

Buňka	Název	Výklad (definice) 	Jednotky	Zdroj	Poznámka	
B75	místní síť	poměr nákladů na nesíťové vybavení (zařízení) k nákladům na vybavení (zařízení) síťové	%
0,00	Expertní odhad	průměr US LEC	
C75	meziměstská síť	poměr nákladů na nesíťové vybavení (zařízení) k nákladům na (zařízení) vybavení síťové	% 
(2 des. místa)		průměr AT&T	
B76:C76	Úprava (korekce) zohledňující náklady vztahující se na transport	vyjadřuje poměr celkového provozu k provozu propojovanému
protože se ne všechny náklady vztahují (jsou relevantní) k propojení, používá se tento poměr k vyloučení irelevantních nákladů	% 
(2 des. místa)			
D75	Místní síť po úpravě	přepočtený údaj z buňky B75  korekcí B76		Hodnota je propočtena, nevyplňuje se		
E75	Meziměstská síť po úpravě	přepočtený údaj z buňky C75  korekcí C76		Hodnota je propočtena, nevyplňuje se		
F75	Provozní náklady vztažené k nesíťovým kapitálovým nákladům	podíl (procento) z kapitálových nákladů: vyjadřuje odhad provozních výdajů na síťový majetek (aktiva) v celých procentech.

Nesíťové provozní náklady (jako podíl (%) síťových provozních nákladů(

Buňka	Název	Výklad (definice) 	Jednotky	Zdroj	Poznámka	
B78	místní síť	poměr nesíťových provozních nákladů k síťovým provozním nákladům jako procento z pořizovací ceny	% 
(2 des. místa)		průměr US LEC	
C78	meziměstská síť	poměr nesíťových provozních nákladů k síťovým provozním nákladům	% 
(2 des. místa)		AT&T	
B79:C79	Úprava (korekce) zohledňující náklady vztahující se na transport	Protože se ne všechny náklady vztahují (jsou relevantní) na propojení, používá se tento poměr k vyloučení irelevantních nákladů a vyjadřuje se v celých procentech.
				
D78	Místní síť po úpravě	přepočtený údaj z buňky B78  korekcí B79		Hodnota je propočtena, nevyplňuje se		
E78	Meziměstská síť po úpravě	přepočtený údaj z buňky C78  korekcí C79		Hodnota je propočtena, nevyplňuje se		

Bratislava 18.5.2010